A Rák-patak névadójáról közölt fotókat a Fertő-Hanság Nemzeti Park.
A folyami vagy nemes rák (Astacus astacus) az édesvízi rákok három, Magyarországon őshonos fajának egyike, a tízlábú rákok rendjének legnagyobb közép-európai képviselője. Az állat a magyarországi rákok közül a leggyakoribb és legnagyobbra megnövő faj.
A nemes rák vörösbarna, szürke vagy sárgás színű, míg ollóinak alsó oldala vörös. A hímek akár 25 centiméter hosszúságúra is megnőhetnek, a nőstények jóval kisebbek, rendszerint 15 centiméternél rövidebbek.
A folyami rák fejtorát egységes hátpajzs borítja, mozgatható összetett szemei hengeres nyélen ülnek. Az elülső pár csáp majdnem olyan hosszú, mint az állat teste. A folyami rák 5 pár járólába közül az első erőteljes ollókban végződik, míg a második és harmadik pár járólábon kisebb ollók vannak.
![](http://192.168.0.16:8282/wp-content/uploads/2023/07/pixa-e1688998718926-1024x1024.jpg)
A folyami rák éjszaka aktív, tiszta, áramló vizekben, tavakban, parti üregekben, mederbe belógó gyökerek mögött, kövek alatt él. Többnyire élő- és elpusztult állati eredetű táplálékot fogyaszt. A környezetében bekövetkező változásokra érzékenyen reagál, úgynevezett indikátor faj.
A rejtőzködő állat nappal a parti üregekben, kövek alatt él, éjszaka jár zsákmányolni, táplálékai: rovarok, csigák, ebihalak és döglött vízi állatok.
Napjainkban a folyami rák állományát elsősorban élőhelyeinek átalakulása,, valamint az inváziós rákfajokkal folytatott versengés veszélyezteti. A folyami rákok többsége Magyarországon a Nyugat-magyarországi-peremvidék és az Északi-középhegység hegyvidéki patakjaiban fordul elő.
A Rák-patak Ausztriában a magyar határ közelében ered, a forrásától kezdve keleti, majd délkeleti irányban halad, és át folyik Sopron belvárosán is. A hűség városát elhagyva, a településtől délkeletre az Ikva-patakba ömlik.
fotó: Fertő-Hanság Nemzeti Park, Pixabay